Tere päevast! Esimene küsimus: "Millised on reaalsed mõjuhoovad, mida Eesti saab partnerriigi (antud juhul Ukraina) suhtes rakendada, et kindlustada oma investeeringute kaitse selles riigis?" Eesti on sõlminud Ukrainaga investeeringute kaitse lepingu, mille eesmärk on luua soodne investeerimiskliima ja tagada mõlema lepingupoole investorite võrdne kohtlemine ning ka investeeringuga seotud ülekannete tegemise võimalus, piisav kaitse sundvõõrandamisel, vaidluste lahendamisel jne. Nii et selline leping on sõlmitud, kuigi paraku on selle täitmisega ja selle põhimõtetest kinnipidamisega olnud probleeme. Äri- ja investeerimiskliima on tähtis aspekt nii Eesti ja Ukraina kahepoolsetes suhetes kui ka Euroopa Liidu ja Ukraina vahelises suhtluses. Kõigil kõrgetasemelistel kahepoolsetel kohtumistel Ukrainaga oleme käsitlenud ettevõtluskeskkonda puudutavat ja rõhutanud vajadust leida lahendusi osa Eesti ettevõtjate muredele, kellel Ukrainas on probleemid tekkinud. Viimati rääkisin sellest oma Ukraina kolleegi, välisminister Grõštšenkoga selle aasta märtsis. 2010. aastal taaskäivitunud valitsustevahelise komisjoni istungite üks teema on ka pidevalt olnud meie ettevõtjate probleemid. 2011. aasta detsembris toimunud kohtumise ametlikus lõpp-protokollis on eraldi punktina välja toodud loetelu konkreetsete ettevõtete Ukrainaga seotud probleemidest. Ukraina on lubanud nende küsimuste lahendamisega tegelda. Lisaks sellele oleme viimaste aastate jooksul Ukrainale edastanud kirjalikke järelepärimisi ja saatnud noote meie ettevõtjaid tabanud probleemide kohta. Nii Eesti suursaadik kui ka saatkonna diplomaadid Kiievis on pidevalt kohtunud Ukraina ametnike ja poliitikutega, et leida nendele muredele lahendusi. Paraku peab ütlema, et lahenduste leidmist on seni takistanud kas Ukraina nõrk haldussuutlikkus või soovimatus olukorda tõsiselt muuta, võib-olla ka mõlemad need põhjused. Samale järeldusele on jõudnud teisedki Euroopa Liidu liikmesriigid. Ärikliima halvenemine on avalik arutlusteema ka Euroopa Liidu ja Ukraina dialoogis. Euroopa Liit on korduvalt rõhutanud, et see olukord peab muutuma. Ukrainale on neid sõnumeid edastatud eri vormides. Ka Brüsselis on Euroopa Liidu töögruppides selleteemalisi arutelusid peetud ja neid jätkatakse. Ärikliima parandamise vajadust on oma pöördumistes toonitanud ka Euroopa Komisjoni esindajad. Nii et lühidalt esimesele küsimusele vastates võib öelda, et on kaks liini: kahepoolne suhtlemine nende probleemide lahendamiseks ja suhtlemine Euroopa Liidu kaudu. Eesti ettevõtjate mured ei ole ainulaadsed, vaid samalaadseid muresid on väga paljude teiste Euroopa Liidu ja ka muude riikide ettevõtjatel.
Teine küsimus: "Kuidas Teie ametkond hindab üldiselt investeerimisolukorda Ukrainas ja sealset investeeringute kaitset?" Kahjuks peab ütlema, et ettevõtluskeskkonna ja investeerimiskliima halvenemine on olnud viimaste aastate süvenev trend. Olukord Ukrainas on jätkuvalt ka poliitiliselt pinev ja see avaldab mõju ettevõtluskeskkonnale. Suur probleem on korruptsioon. See murendab õigussüsteemi ja takistab majanduse arengut, vähendades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete perspektiivi selles riigis. PricewaterhouseCoopersi eelmise aasta majanduskuritegude ülevaates on kirjas, et ebaseaduslik ettevõtte vara omastamine on kõige levinum majanduskuritegu Ukrainas. Kujunenud olukorras on kõige rohkem haavatavad välisettevõtted või suure välisosalusega ettevõtted, sest investorite õiguskaitse Ukrainas on nõrk. Rahvusvahelises arbitraažikohtus on Ukraina vastu praeguseks esitatud kümme kaasust, sh on seda teinud Saksa, Prantsuse, Kanada ja teiste riikide ettevõtjad. Ärikliima halvenemist kajastavad ka rahvusvahelised analüüsid. Eelmise aasta korruptsioonitajumise indeksi kohaselt langes Ukraina 134. kohalt 152. kohale ehk aastaga 18 kohta. Maailmapanga ja Rahvusvahelise Finantskorporatsiooni selle aasta äritegemise lihtsuse indeks langes Ukrainas mullusega võrreldes 3 punkti võrra. See riik asub selles tabelis, kus kokku on 183 maailma riiki, 152. kohal. Maksude koguarvu poolest on Ukraina nimekirja liider halvas mõttes.
Kolmas küsimus: "Kas teave selle kohta, et paljud Eesti ja Euroopa Liidu liikmesmaade investorid puutuvad kokku selliste raskustega, vastab tõele?" Nagu ma eelnevatele küsimustele vastates ka ütlesin, on lühike vastus jah. Rahvusvahelisse arbitraažikohtusse on Ukraina vastu esitatud kümme kaasust, sh minu nimetatud Saksa, Prantsuse, Kanada ettevõtjate omad. Lisaks ettevõtte pahatahtlikule ülevõtmisele ehk reiderlusele põhjustavad Eesti ettevõtjatele ja investoritele enim probleeme käibemaksu tagastamisega seotud mured, lisanduvad raskused seadusandluse, tolliteenistuse, maksuameti ja kohtusüsteemiga. Oluline on teada, et samasugused probleemid, nagu ma nimetasin, saavad osaks ka paljude teiste, sh Euroopa Liidu riikide ettevõtjatele.
Neljas küsimus: "Kui see vastab tõele, siis kas Ukraina võimuorganite niisugune tegevus on olnud arutlusel kolleegidega Euroopa Liidu liikmesriikidest? Kas sellised arutelud on kavas tulevikus?" Jah, need teemad on olnud arutlusel. Nimelt on ärikliima ja investeerimiskeskkond oluline teema ka Euroopa Liidu ja Ukraina poliitilise dialoogi raamistikus. Ukrainale on neid muresid ja sõnumeid edastatud eri vormides. Brüsselis on erinevates Euroopa Liidu töörühmades selliseid arutelusid peetud ja neid peetakse edasi nii kaua, kuni mured ei ole lahendust leidnud.
Viies küsimus: "Kas Välisministeerium on teavitanud kujunenud olukorrast Euroopa Komisjoni? Kui ei, siis miks? Kui jaa, siis mis on tulemus?" Jah, Euroopa Liidu esindust Kiievis ja ka Euroopa Komisjoni on teavitatud, nad on sellest olukorrast ja probleemistikust teadlikud. Lisaks paljudele teistele riikidele oleme ka meie oma muredega sinna pöördunud. Euroopa Liidu delegatsioon Kiievis täiendab pidevalt Euroopa Liidu ettevõtete probleemide ülevaadet. Nii et on olemas alaline Euroopa Liidu ettevõtete probleemide ülevaade, kus kirjeldatakse olulisemaid probleeme ja on loetletud ettevõtted, kellel on raskusi, samuti see, mis laadi need raskused on. Kui rääkida laiemalt, siis ärikeskkonda puudutavad küsimused on Euroopa Liidu ja Ukraina poliitilise dialoogi raamistikus olulised. Ka Euroopa Liidu laienemisvolinik Füle nimetas veebruaris õigusriigi ja justiitssüsteemi reformi võtmetähtsusega küsimuseks ja mainis vajadust parandada ärikliimat. Samale teemale juhiti tähelepanu detsembris, kui toimus Euroopa Liidu ja Ukraina tippkohtumine. Pidevalt on Euroopa Liidu poolelt seda teemat tõstatanud Euroopa Liidu kaubandusvolinik De Gucht.
Kuues küsimus: "Kuidas Teie Välisministeeriumi juhina hindate perspektiive taastada õiglus Eesti investorite suhtes Ukrainas?" Nagu eelnevast ilmselt juba võib järeldada, on Ukraina ettevõtluskeskkond praegu riskiderohke. Ka hea tahte korral äri- ja investeerimiskliima seal üleöö ei muutu. Seetõttu jäävad ettevõtluskeskkonda puudutavad küsimused Välisministeeriumi, välisesinduste ja teiste Eesti ministeeriumide ning ka Euroopa Liidu päevakorda. Välisministeeriumi ja meie saatkonna roll on jagada infot võimalike riskide kohta, probleemide ilmnemise korral teema tõstatada, hoida seda päevakorral ning võimaluse piires aidata kaasa lahenduste otsimisele ja leidmisele. Kuid lõppude lõpuks on ka kogu selle info valguses konkreetsed investeerimisotsused ja ettevõtlusriskid iga konkreetse ettevõtte otsustada.
Seitsmes küsimus: "Kas Välisministeerium kavatseb hoiatada Eesti ärimehi riskide eest, mis on seotud äriga Ukrainas?" Välisministeerium on alati pidanud väga oluliseks jagada Eesti ettevõtetele adekvaatset infot Ukraina ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonnast. Välisministeeriumi ja Eesti suursaatkonna kodulehel on toodud ülevaated Ukraina ettevõtluskeskkonnast, samuti on ettevõtjaid informeeritud ja neid teavitatakse ka edaspidi kohtumiste ja mitmesuguste ürituste kaudu. Viimane selline Eesti ettevõtjate ja Eesti suursaadiku Ukrainas kohtumine toimus Tallinnas Eesti Kaubandus-Tööstuskojas 13. aprillil. Meie diplomaadid Ukrainas on alati valmis andma Eesti ettevõtjatele lisateavet kohalike olude kohta. Samas on see kõik võimalik ja lihtsam siis, kui Eesti ettevõtjad ka ise oma Ukraina-suunalistest huvidest Välisministeeriumile märku annavad. Kui nad tunnetavad esimesi ohumärke, siis tuleks neil sellest võimalikult varakult teada anda.
Viimane küsimus: "Kuidas võib Teie arvates Ukrainas kujunenud välisinvestorite kaitse osas tekkinud ebaterve olukord mõjutada Ukraina, Eesti ja Euroopa Liidu suhteid?" Selge, et äri- ja investeerimiskliima on oluline osa nii Eesti ja Ukraina kui ka Euroopa Liidu ja Ukraina suhtluses. Ärikeskkonna halvenemine on avalik arutlusteema, arutlus toimub täna ka siin Eesti parlamendis. Sõnum on selge: olukord ei saa sellisena jätkuda, see peab muutuma, muidu kasvab ettevõtjate usaldamatus Ukraina vastu, mis lõpuks mõjutab nii kaubavahetuse mahtu kui ka pikaajalisi investeerimisplaane. Ukraina teab vägagi hästi, et tal tuleb jätkata struktuurseid reforme, et ainult nii on võimalik tihendada koostööd Euroopa Liiduga, läheneda Euroopa Liidu standarditele ja edasi liikuda lõimumisprotsessis Euroopa Liiduga. Kuid loomulikult on nii majanduse kui ka teiste riigielu aspektide tulevik ja üldse oma riigi tulevik esmajoones Ukraina enda ja tema juhtide kätes. Tänan!