Lugupeetud kolleegid, aja kokkuhoiu mõttes esinen teie ees kahes rollis, õiguskomisjoni esimehena, aga kindlasti ka Põhiseaduse Assamblee juhatajana. Ma usun, et ettekandest on võimalik siiski täpselt järeldada, millisel seisukohal on õiguskomisjon ja millisel seisukohal on assamblee juhataja. Soovin alustada sellest, et kõigepealt tänada kolleeg Uluotsa selle eest, et ta õigeaegselt, ja ma arvan, et ka õigetel alustel tõstatas küsimuse assamblee töö jätkamisest või selle töö lõpetamisest. Nõus ei saa ma olla sellega, et hr. Uluotsaga pole edenenud koostöö assamblee juhatuse istungitel. Lugupeetud kolleegid, ma arvan, et ei ole midagi paremat, kui assamblees osatakse jätkata tööd vaatamata sellele, et mitte kõigis küsimustes ei ole kõigil assambleeliikmetel, sealjuures ka juhatuse liikmetel, ühesugune seisukoht. Ma soovin teile selgitada Ülemnõukogu poolt varem vastu võetud kahe otsuse sätteid, sest ainult sellel baasil on meil võimalik pädevalt lahendada tekkinud olukorda.
Alles hiljuti, 5. novembril võttis Ülemnõukogu vastu otsuse Põhiseaduse Assamblee edasisest tegevusest, selle otsuse punkti 2 mõte on selles, et just Põhiseaduse Assamblee peaks läbi töötama laekunud ettepanekud ja märkused, samuti ekspertarvamused. Hr. Uluotsa poolt esitatud otsuse eelnõu soovib kummutada seda seisukohta ja minna üle sellele režiimile, nagu ta ettepaneku on teinud. Õiguskomisjoni poolt esitatud otsuse eelnõu peab vajalikuks jätkata seda suunda, mis on kajastatud Ülemnõukogu poolt 5. novembril vastu võetud otsuse punktis 2.
Teiseks. 3. septembril võttis Ülemnõukogu vastu otsuse Eesti Vabariigi Põhiseaduse Assamblee töö ülesannetest ja töö korraldusest. Selle otsuse punktile 6 vastavalt lõpetab Põhiseaduse Assamblee tegevuse põhiseaduse rahvahääletuse väljakuulutamise päeval. Ka selles põhimõttelises küsimuses erinevad hr. Uluotsa poolt esitatud eelnõu ja õiguskomisjoni poolt esitatud eelnõu. Hr. Uluotsa eelnõu tähendab meie poolt varem vastuvõetud otsuse p. 6 muutmist. Õiguskomisjoni poolt esitatud eelnõu on aga vastavuses 3. septembril m.a. kokkulepituga.
Milline on siis tegelik seis põhiseaduse eelnõu väljatöötamisel? Eelnõu tekst on avalikustatud ja ma loodan, et kõigil Ülemnõukogu liikmetel on ta samuti käes. Pean väga oluliseks seda, et praegu on jõutud nii kaugele, et teevad koostööd redaktsioonitoimkond ja hr. Jüri Raidla poolt juhitav ekspertgrupp. Ma ei tee saladust sellest, et selle koostöö leidmiseni oli tee pikk ja raske. Kuid see koostöö on tänaseks reaalne. Ja ma loodan, et täna Liia Hänni meile ütleb, kui kaugele selle tööga ollakse jõutud. Küsimus on vaid selles, kas see vaevaliselt tekkinud koostöö on vajalik viia lõpuni nii, nagu me varem oleme kokku leppinud, või on vajalik muuta seda varem kokkulepitud põhimõtet? Milline on siis meie ajaprogramm? Lugupeetud kolleegid, Põhiseaduse Assambleele ei antud nii napilt aega mitte sellepärast, et põhiseaduse eelnõu saaks võimalikult ebakvaliteetne ja et panna assamblee võimalikult rasketesse tingimustesse. Vähe aega anti sellepärast, et me koos lootsime, et on võimalik panna eelnõu peatselt referendumile. Mille taga siis täna asi seisab? Täna seisab asi kodakondsuse küsimuse lahendamatuse taga. Pärast seda, kui on põhimõtteliselt lahendatud kodakondsuse küsimus, tuleb veel luua kodanike register, mille alusel on võimalik referendum läbi viia. See on tegelik pudelikael, mille taga seisab programm. Ma soovin samuti teile meelde tuletada seda, et nii Ülemnõukogu kui Eesti Kongress valis loodetavasti Põhiseaduse Assambleesse parimad liikmed. Ja vaevalt, et Põhiseaduse Assamblee on suutnud olla palju parem kui Ülemnõukogu või Eesti Kongress. Kuid ma loodan, et valitud 30 liiget Ülemnõukogust ei ole ka halvemad kui Ülemnõukogu tervikuna.
Lõpetuseks soovin juhtida teie tähelepanu kahele üsna levinud ekslikule seisukohale.
"Esiteks. Hr. Uluots tänuväärselt tõstatas küsimuse rahvahääletusest, rahvaarutelust, vabandan. Ma soovin sellega seoses veel kord juhtida teie tähelepanu 5. novembril vastuvõetud otsusele. Ma loen selle otsuse p. 1 ette. "Pidada vajalikuks, et Põhiseaduse Assamblee avalikustab tema poolt koostatud Eesti Vabariigi põhiseaduse eelnõu ja selgitab selle poliitilisi ja õiguslikke lahendeid.""
"Õiguskomisjon on seisukohal, et rahvaarutelu on juriidiline kategooria. Seda iseloomustavad teatavad protsessuaalsed reeglid, kuid Ülemnõukogu on andnud assambleele vaid volitused avalikustada põhiseaduse eelnõu, mida assamblee on ka teinud. Selles saate kergesti veenduda, kui te loete "Rahva Hääles" avaldatud eelnõu saatesõna. Mispärast siis ikkagi sisuliselt pole võrreldav toimunud arutelu rahvaaruteluga kui juriidilise kategooriaga? Väga lihtsal põhjusel. Põhiseaduse eelnõu pole valmis, seda oli rõhutatud selles saatesõnas, mis avaldati "Rahva Hääles", samuti saab see selgeks, kui vaadata Ülemnõukogu poolt vastuvõetud dokumente, eriti aga Põhiseaduse Assamblee reglementi, kust nähtub, et assambleel on läbimata viimane etapp, millega praegu ametis ollaksegi. Teiseks. Üsna levinud on seisukoht, et assamblee on arvanud põhiseaduse eelnõu koostisosaks ühe toimkonna, 16. peatüki toimkonna poolt pakutava projekti. Sellist otsust assamblee vastu võtnud ei ole. Härra Jürgensoni poolt juhitava toimkonna projekti suhtes kõlas üsna palju eriarvamusi ja lepiti kokku, et täna jätkub selle projekti arutelu. Millisele tulemusele viib 16. peatüki projekti arutelu, ei saa ma loomulikult ette arvata. Lugupeetud kolleegid, mul oleks väga hea meel, kui vaatamata meie ajakitsikusele oleks võimalik samas küsimuses ära kuulata Põhiseaduse Assamblee redaktsioonitoimkonna esimehe proua Liia Hänni seisukoht ja samuti Eesti Vabariigi justiitsministri härra Jüri Raidla seisukoht. Tänan!"